![](https://media.wpd.digital/distriktsenergi/uploads/2024/08/2024.06.06-Distriktsenergi-arskonferanse-Knut-Lockert-Foto-Haakon-Barstad-4-641x427.jpg)
![](https://media.wpd.digital/distriktsenergi/uploads/2024/08/2024.06.06-Distriktsenergi-arskonferanse-Knut-Lockert-Foto-Haakon-Barstad-4-641x427.jpg)
En gjennomgående tilnærming fra bransjen nær sagt uansett selskap, er at reguleringen ikke tilstrekkelig grad gir de rette incentiver i dag for å møte framtidens utfordringer med mer nett. Det politiske målet om å investere mer i forkant enn i dag finner vi ikke igjen i reguleringen. De samfunnsøkonomiske målene skal vi også lete en stund etter for å finne i dagens regulering.
Så langt opplever vi at vi sånn omtrent snakker det samme språket. Men når det kommer til tiltak, råder det litt forskjellige oppfatninger. Flere av oss har påpekt verdien av å redusere normandelen, for på den måten kunne investere raskere med litt mindre «straff» sammenlignet med andre nettselskaper i effektivitetskonkurransen. For det er rett som Sykkylvens sjef Per Arne Edvardsen påpeker ovenfor i møte med RME i dag, «Normandel på 70% gir oss ikke insentiv til å bygge nett før selskapet er 100% effektivt». I møte understreket han at her må kunden være klar og avtale om anleggsbidrag signert, før det bygges.
Vi følger Edvardsens tilnærming her. Det var også konklusjonen til DNV/NHH på spørsmålet om hva som skulle til for å få fart på byggingen i landets styrerom. Svarer var todelt. Reduser normandelen og sørg for en utjevning av nettleien for unngå større lokale økninger i nettleien. To helt konkrete tiltak for å få landets nettselskaper til å være mer foroverlent enn de opplever reguleringen ber de om i dag.
En rekke tiltak var gjenstand for diskusjon, som Kileordningen, spørsmålet om å redusere normandelen, utjevning av nettleien, økte skattemessige avskrivninger og insentiver til bruk av ny teknologi. Disse og en rekke andre spørsmål skulle ses på i lys av et ønske om å få opp tempo i nettinvesteringene.
Vi har tidligere påpekt at politikere, faglige etater og bransjen bør samarbeide bedre. RME´s tilnærming her lover godt i så henseende. Gitt at vi har de samme målene med reguleringen selvfølgelig. Det gjenstår dog å se. Vi vet mer når RME peker på hva de ønsker å foreslå for statsråden en gang til høsten.